Väljalangevuse ennetamine Eesti kõrgkoolides Inga Kukk Primuse 6. tegevuse koordinaator
Alaealiste komisjonide tegevuse...
Transcript of Alaealiste komisjonide tegevuse...
![Page 1: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/1.jpg)
1
Alaealiste komisjonide tegevuse analüüs Eesti Noorsootöö Keskus 1.02.2010
Helen Kereme
![Page 2: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/2.jpg)
2
Sisukord
1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE .............................................. 3
1.1 Alaealiste komisjonid Eestis .......................................................................................................... 3
1.2 Alaealiste komisjonidesse suunatud lapsed ................................................................................. 4
1.3 Taotluse esitanud institutsioonid ................................................................................................... 7
1.4 Pöördumise aluseks olnud teod .................................................................................................... 8
1.5 Alaealiste komisjoni suunatud laste sooline ja vanuseline osakaal ............................................ 9
1.6 Kohaldatud mõjutusvahendid ...................................................................................................... 10
1.7 Kordusarutelud alaealiste komisjonides ..................................................................................... 11
1.8 Alaealisele esindaja määramine ................................................................................................. 12
1.9 Sundtoomine ................................................................................................................................ 12
2 KURITEOENNETUSLIKEST PROJEKTIKONKURSSIDEST KOGUTUD INFO 2009.a. ................ 13
3 MAAKONDLIKUD KRIMINAALPREVENTIIVSED PRIORITEEDID 2009.a. ..................................... 15
![Page 3: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/3.jpg)
3
1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE
1.1 Alaealiste komisjonid Eestis Iga aasta lõppedes koostab iga alaealiste komisjon oma tegevuse kohta aastaaruande. Aruanne esitatakse teda moodustanud organile. Aastaaruande vorm on välja töötatud Haridus-ja Teadusministeeriumi poolt 1999.a. ning uuendatud Eesti Noorsootöö Keskuse poolt 2007.a. ning 2008.a. Alaealiste komisjoni tegevusaruande saab jagada kolmeks osaks: esimene osa sisaldab kokkuvõtet alaealiste õigusrikkumise asjadest, taotluse esitajast ning alaealisele määratud mõjutusvahendist. Teises osas on koostatud ülevaade maakonnas läbiviidud kuriteoennetuslikest projektidest ning kolmandas osas on kajastatud komisjoni järgmise aasta prioriteedid. 2010.a 1. jaanuari seisuga on Eestis kokku 68 alaealiste komisjoni (15 maavalitsuste juures, 8 Tallinna linnaosade ja 45 KOV komisjoni). (vt joonis 1) Alaealise mõjutusvahendite seadusest (AMVS) tulenevalt on alaealiste komisjoni moodustamise võimalus ka kohalikul omavalitsusel, kuid eelnevalt peab see olema kooskõlastatud maakonna alaealiste komisjoniga. Aastate jooksul on siiski komisjonide arv omavalitsustes järjepidevalt kasvanud ( 1999.a. 19 komisjoni; 2003.a. 37 komisjoni; 2006.a. 40 komisjoni ja 2009.a. 45 komisjoni) (vt tabel 1), mis näitab, et järjest rohkem teadvustatakse vajadust pöörata tähelepanu probleemsetele lastele ning aidata neid varajase sekkumisega. Alaealiste komisjonide loomine kohalikus omavalitsuses aitab kaasa ennetustöö koordineerimisele, võrgustikutöö edendamisele kohalikus piirkonnas ning korduvõigusrikkumiste ärahoidmisele. 45 KOV komisjonist tegutseb Harjumaal hetkel 15 , Ida-Virumaal 4, Jõgeval 1, Järvamaal 2, Raplamaal 3, Pärnumaal 10, Tartumaal 3, Valgamaal 1 ning Viljandis 6. Kuues maakonnas (Hiiumaa, Läänemaa, Lääne-Virumaal, Põlvamaal, Saaremaal ning Võrus) KOV komisjone ei ole. Viimase kolme aastaga on lisandunud kokku 5 KOV komisjoni. AMVS muutmise seaduse eelnõu (98SE)1 näeb ette, et tulevikus on kohalikel omavalitsustel võimalik luua ka ühiskomisjone. Tänase seisuga on need moodustatud Harju-, Pärnu- ja Valgamaal: Kuusalu ja Loksa vallad; Pärnumaal Vändra ja Kaisma vallad ning Saarde vald ja Kilingi–Nõmme linn. Valgamaal Tõrva linn koos Põdrala ja Helme valdadega. Ühiskomisjonid aitavad leevendada piirkonnas spetsialistide puudust, toetades samal ajal abi jõudmist alaealiseni võimalikult lähedal tema elukohale. Joonis 1. Alaealiste komisjonid Eestis
1 Eelnõu läbis esimese lugemise Riigikogus 2007.a, 2008.a arutati eelnõu paaril õiguskomisjoni ja kultuurikomisjoni istungil, 2009.a aktiivset eelnõu menetlemist ei ole toimunud.
34 39 41 4552
45
62 63 63 67 68
0
20
40
60
80
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009
Alaealiste komisjonid Eestis
![Page 4: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/4.jpg)
Tabel 1. Kohalike omavalitsuste alaealiste komisjonide arv maakondades
Piirkond 1999 2000 2001
Tallinn 7 8 8
Harjumaa 2 3 2
Hiiumaa 1 1 1
Ida-Virumaa 4 4 4
Jõgevamaa 0 1 1
Järvamaa 0 0 0
Läänemaa 1 0 0
Pärnumaa 4 4 7
Raplamaa 0 1 1
Saaremaa 0 0 0
Tartumaa 0 0 0
Valgamaa 0 0 0
Viljandimaa 0 2 2
KOKKU 19 24 26
1.2 Alaealiste komisjonidesse suunatud lapsed Joonisel 2 on kajastatud alaealiste komisjonis arutatud taotluste arv arvestusega, et üks taotlus on ühe õigusrikkumise arutamise aluseks. Kui asja arutatakse uuesti, kuna alaealine jättis täitmata tema suhtes kohaldatud mõjutusvahenditest tulenevad kohustused, siis ei arvestata seda uue taotlusena, vaid juba esitatud taotluse järjena. 2009.a. arutati alaealiste komisjonides üle Eesti 4051 õigusrikkumise asja ning see arv on kahe viimast aastate jooksul vähenenud, jõudes 2006.a. tasemele. Joonis 2. Alaealiste õigusrikkumistesse puutuvate asjade arutelud (kordades)
0
500
1000
1500
2000
2500
3000
3500
4000
4500
5000
1999 2000 2001 2002 2003
13081588
17852027
3223
4
Kohalike omavalitsuste alaealiste komisjonide arv maakondades
2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007
8 8 8 8 8 8
4 5 4 13 12 12
0 0 0 0 0 0
5 6 5 6 6 4
2 2 2 1 2 1
0 1 0 1 2 2
0 0 0 0 0 0
8 9 8 11 11 10
2 2 2 3 3 3
0 1 0 1 0 0
0 1 0 0 1 3
0 0 0 0 0 1
1 2 1 3 3 4
30 37 30 47 48 48
komisjonidesse suunatud lapsed
kajastatud alaealiste komisjonis arutatud taotluste arv arvestusega, et üks taotlus on ühe õigusrikkumise arutamise aluseks. Kui asja arutatakse uuesti, kuna alaealine jättis täitmata tema suhtes kohaldatud mõjutusvahenditest tulenevad kohustused, siis ei arvestata seda uue taotlusena, vaid juba esitatud
ste komisjonides üle Eesti 4051 õigusrikkumise asja ning see arv on kahe viimast aastate jooksul vähenenud, jõudes 2006.a. tasemele.
Joonis 2. Alaealiste õigusrikkumistesse puutuvate asjade arutelud (kordades)
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009
3223
4054 3991 4047 42094521
4051
Arutelud (kordades)
2007 2008 2009
8 8
12 14 15
0 0
4 4
1 1
2 2
0 0
10 10 10
3 3
0 0
3 3
1 1
6 6
48 52 53
kajastatud alaealiste komisjonis arutatud taotluste arv arvestusega, et üks taotlus on ühe õigusrikkumise arutamise aluseks. Kui asja arutatakse uuesti, kuna alaealine jättis täitmata tema suhtes kohaldatud mõjutusvahenditest tulenevad kohustused, siis ei arvestata seda uue taotlusena, vaid juba esitatud
ste komisjonides üle Eesti 4051 õigusrikkumise asja ning see arv on kahe
Arutelud (kordades)
![Page 5: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/5.jpg)
Ka alaealiste arv on 2009.a. vähenenud, Keskeltläbi on viimase viie aasta jooksul komisjonides arutatud ligi 3900 lapse juhtumit. ( Joonis 3. Alaealiste komisjoni suunatud laste üldarv
Eestis suunati 2009.a. kogu earühmast alaealiste komisjoni 2,4% alaealistest. Kõige kõrgem oli komisjoni suunatute osakaal earühmast Hiiumaal (5,1%) ja kõige väiksem Saaremaal (1,1%). ( Tabel 2. Alaealiste komisjonidesse suunatud õigusrikkujate osakaal (%) earühmas (7
Maakond Kogu noorte arv
Harju maakond
..Tallinn
Hiiu maakond
Ida-Viru maakond
Jõgeva maakond
Järva maakond
Lääne maakond
Lääne-Viru maakond
Põlva maakond
Pärnu maakond
Rapla maakond
Saare maakond
Tartu maakond
Valga maakond
Viljandi maakond
Võru maakond
050010001500200025003000350040004500
1999 2000 2001 2002 2003
13071588
1355
2031
3224
5
Ka alaealiste arv on 2009.a. vähenenud, jõudes kahe eelneva aastaga võrreldes madalaimale tasemele. Keskeltläbi on viimase viie aasta jooksul komisjonides arutatud ligi 3900 lapse juhtumit. (vt joonis 3
Alaealiste komisjoni suunatud laste üldarv
earühmast alaealiste komisjoni 2,4% alaealistest. Kõige kõrgem oli komisjoni suunatute osakaal earühmast Hiiumaal (5,1%) ja kõige väiksem Saaremaal (1,1%). (vt tabel 2)
Alaealiste komisjonidesse suunatud õigusrikkujate osakaal (%) earühmas (7-17) 2009.a.
Kogu noorte arv
7-17
AEK-i suunatud
alaealised Õigusrikkujate osakaal
kogu earühmast14874 366
36731 766
1345 69
16806 556
4868 80
4475 66
3417 63
8586 260
3919 65
10506 211
4774 95
4238 47
17486 494
4469 72
6983 173
4815 103
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009
3224
4100
3048
4062 3933 40123486
Suunatute üldarv
jõudes kahe eelneva aastaga võrreldes madalaimale tasemele. vt joonis 3)
earühmast alaealiste komisjoni 2,4% alaealistest. Kõige kõrgem oli komisjoni
2009.a.
Õigusrikkujate osakaal
kogu earühmast 2,5%
2,1%
5,1%
3,3%
1,6%
1,5%
1,8%
3,0%
1,7%
2,0%
2,0%
1,1%
2,8%
1,6%
2,5%
2,1%
Suunatute üldarv
![Page 6: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/6.jpg)
6
AMVS kasutatakse alaealise sooritatud õigusrikkumise kohta kogunenud materjali asjana. Tabelis 3 on toodud maakondades ja Tallinna linnas alaealiste komisjonides arutatud asjade üldarvud. Nagu alltoodud tabelist on näha, siis komisjonide koormused on asjade arutamise arvukuse poolest väga erinevad. Kõige rohkem asju vaadatakse läbi Tallinna linnas.
7-17 aastaste noorte koguarv oli Eesti Statistikaameti allikate põhjal 2010.a. jaanuari seisuga 148 292.
Maakondlikest alaealiste komisjonidest arutatakse kõige rohkem asju Tartumaal, kus 2009.a. on kokku arutatud 615 asja.
Tabel 3. Alaealiste õigusrikkumistesse puutuvate asjade arutelud (kordades) 2009.a. PIIRKOND 2003.a. 2005.a. 2007.a. 2008.a. 2009.a.
Tallinn 1173 967 1141 990 831
Harjumaa 208 441 261 444 383
Hiiumaa 39 72 50 102 83
Ida-Virumaa 363 438 398 431 582
Jõgevamaa 44 58 97 82 80
Järvamaa 66 119 114 118 64
Läänemaa 92 113 139 142 78
Lääne-Virumaa 189 205 420 396 452
Põlvamaa 82 95 151 149 71
Pärnumaa 260 307 297 341 254
Raplamaa 71 139 107 216 134
Saaremaa 39 70 67 75 60
Tartumaa 305 482 560 583 615
Valgamaa 80 126 93 91 80
Viljandimaa 127 285 202 215 169
Võrumaa 85 122 112 146 114
KOKKU 3223 3991 4209 4521 4051
Kui terviklikuna on alaealiste õigusrikkumiste arv 2008.a. aastaga võrreldes vähenenud, siis mõningates maakondades on arutelusid olnud eelnevate aastatega võrreldes tunduvalt rohkem. Näiteks Ida-Virumaal on õigusrikkumiste arutelusid olnud 26% rohkem, kui 2008.a. Ka Lääne-Virumaal on alaealiste komisjonis arutelude arv eelnevate aastatega võrreldes märgatavalt tõusnud (2008.a võrreldes 12,4%). Kuigi Lääne-Virumaa alaealiste komisjonis on 2009.a. on kokku arutatud 452 õigusrikkumist, siis sellegipoolest kohalike omavalitsuste juurde seni alaealiste komisjoni loodud ei ole, vaatamata asjaolule, et statistilisi näitajaid vaadates ning maakondliku alaealiste komisjoni koormust arvestades oleks selleks selgelt vajadus. Samamoodi on koormus suurenenud ka Tartu maakonnas (võrreldes 2008.a. 5%) Piirkondlikku alaealiste komisjoni ei ole seni komisjoni moodustanud ka Tartu linn, mis on elanike arvult teine suurim linn Eestis (Tartu laste asju arutab Tartu maakonna komisjon). Kohalike omavalitsuste juurde alaealiste komisjonide loomine aitaks vähendada maakondlike alaealiste komisjonide töökoormust ning võimaldaks lapsele abi osutada võimalikult “rohujuure” tasandil.
![Page 7: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/7.jpg)
7
1.3 Taotluse esitanud institutsioonid AMVS § 14 lg 1 määratleb alaealise õiguserikkumise asja arutamiseks taotluse esitamiseks õigustatud isikud. (vt joonis 4) Kui 1999-2002 oli üle poolte esitatud taotluste tehtud kooli poolt, siis 2003-2009 on peamised pöördumised tulnud politseiametniku poolt (2002 - 44%; 2005 – 54%; 2008 - 56%; 2009 – 69%) ning nende osakaal on aastatega märgatavalt kasvanud. Kui 1999-2002 oli üle poolte esitatud taotluste tehtud kooli poolt (1999 - 49%, 2000 - 50%, 2001 - 50% , 2002 - 45%), siis viimaste aastate komisjonide aruandlusest selgub, et kooli poolt esitatud taotlused moodustavad kõikidest taotlustest 15%. Seega on näha, et kooli osa lapse suunamisel komisjoni on viimastel aastatel vähenenud. Suurenenud politseiametnike ja prokuröride poolt esitatavate taotluste arvu põhjuseks on karistusseadustiku jõustumisest (1.09.2002) tulenenud muudatused AMVS-s. (vt joonis 5) Kuigi alates 2005. aastast tõusis järjepidevalt prokuröri poolt esitatud taotluste osakaal (2005. aastal 19%-ni esitatud taotlustest, 2006.a 21% esitatud taotlustest; 2007.a. 22%), siis 2008.a. on see osakaal (võrreldes 2007.a.) vähenenud 6%, ehk prokuröri poolt esitatud taotluste osakaal oli 2008.a. 16% ning 2009.a. oli prokuröri poolt esitatud taotluste osakaal 14%. Kõige vähem on taotlusi alaealiste komisjonile esitanud alaealise seaduslikud esindajad, keskkonnajärelevalve ametnikud ning kohtunikud. Joonis 4. Taotluse esitanud institutsioonid
418 547 532863
1838 2118 2140 2155 27632719
2788
8
166474 747 853
1057667
550
629809
735
889
869907
827 800959 792 591
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
70%
80%
90%
100%
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009
Keskkonnajärelevalve ametnikKohtunik
Alaealise seaduslik esindajaSotsiaalametnik
Lastekaitseametnik
Kooli esindaja
Prokurör
Politseiametnik
![Page 8: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/8.jpg)
Joonis 5. Kõige enam taotlusi esitanud institutsioonid
1.4 Pöördumise aluseks olnud teod Kui 2000.a. alguses olid peamiseks alaealiste komisjoni ringis) seotud kooli probleemidega, siis alates 2003.a.aluseks AMVS § 1 lõige 2 punkt 2 ehk nooremana kui neljateistaastasena toime pandud karistusseadustikus või muus seaduses ettenähtud väärteokoosseisule vastava õigusvastane tegu (44%). AMS § 1 lõige 3 punkt 1 (koolikohustuse mittetäitoime pannud karistusseadustikus ettenähtud kuriteokoosseisule vastava õigusvastase teo 14%) ja lõige 2 punkt 3 (neljateist kuni kaheksateistaastasena toime pannud karistusseadustikus ettenähtukohus on leidnud, et isikut saab mõjutada karistust või karistusseadustiku § 87 ettenähtud mõjutusvahendite kohaldamisega ja kriminaalmenetlus on tema suhtes lõpetatudlõige 3 punkt 2 järgi, ehk noor on tarvitanud alkohoolset jooki, narkootilist või psühhotroopset ainet. Joonis 6. Pöördumise aluseks olnud teod 2009.a.
418547 532
863
0
500
1000
1500
2000
2500
3000
1999 2000 2001 2002 2003
13%
7%
15%7%
8
Joonis 5. Kõige enam taotlusi esitanud institutsioonid
Pöördumise aluseks olnud teod
alaealiste komisjoni pöördumise aluseks olevad teod (kahe kolmandiku siis alates 2003.a. aruannetest selgub, et nüüd on peamiseks
S § 1 lõige 2 punkt 2 ehk nooremana kui neljateistaastasena toime pandud karistusseadustikus või muus seaduses ettenähtud väärteokoosseisule vastava õigusvastane tegu (44%). (vt joonis 6) Sellele järgnevad AMS § 1 lõige 3 punkt 1 (koolikohustuse mittetäitmine 17%); lõige 2 punkt 1 (nooremana kui neljateistaastasena toime pannud karistusseadustikus ettenähtud kuriteokoosseisule vastava õigusvastase teo 14%) ja lõige 2 punkt 3 (neljateist kuni kaheksateistaastasena toime pannud karistusseadustikus ettenähtud kuritegu, kuid prokurör või kohus on leidnud, et isikut saab mõjutada karistust või karistusseadustiku § 87 ettenähtud mõjutusvahendite
ja kriminaalmenetlus on tema suhtes lõpetatud). Kõige vähem on õigusrikkumisi toime pandud 2 järgi, ehk noor on tarvitanud alkohoolset jooki, narkootilist või psühhotroopset ainet.
Joonis 6. Pöördumise aluseks olnud teod 2009.a.
1838
2118 2140 2155
2763 2719 2788
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009
Politseiametnik
Prokurör
Kooli esindaja
14%
44%
lg 2 p 1
lg 2 p 2
lg 2 p 3
lg 2 p 4
lg 3 p 1
lg 3 p 2
pöördumise aluseks olevad teod (kahe kolmandiku peamiseks pöördumise
S § 1 lõige 2 punkt 2 ehk nooremana kui neljateistaastasena toime pandud karistusseadustikus või Sellele järgnevad
tmine 17%); lõige 2 punkt 1 (nooremana kui neljateistaastasena toime pannud karistusseadustikus ettenähtud kuriteokoosseisule vastava õigusvastase teo 14%) ja lõige 2 punkt
d kuritegu, kuid prokurör või kohus on leidnud, et isikut saab mõjutada karistust või karistusseadustiku § 87 ettenähtud mõjutusvahendite
. Kõige vähem on õigusrikkumisi toime pandud 2 järgi, ehk noor on tarvitanud alkohoolset jooki, narkootilist või psühhotroopset ainet.
Politseiametnik
Kooli esindaja
![Page 9: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/9.jpg)
1.5 Alaealiste komisjoni suunatud laste sooline ja vanuseline osakaal Poiste ja tüdrukute suhet õigusrikkumisasjadesalaealiste komisjoni suunatud tunduvalt rohkem poisse kui tüdrukuid, alaealiste komisjoni suunatud tütarlaste oli sama näitaja 24%). Joonis 7. Sooline koosseis õigusrikkumiste asjades
Enamus alaealistest, kes alaealiste komisjoni suunatakseõigusrikkumisasjades on välja toodud joonisel 8noorte seas, kes on alla 14.a. vanad ning 38 Joonis 8. Vanuseline koosseis õigusrikkumiste asjades
0
500
1000
1500
2000
2500
3000
1999 2000 2001 2002
998
12301067
1544
309 358 288
38%
9
Alaealiste komisjoni suunatud laste sooline ja vanuseline osakaal
õigusrikkumisasjades kujutab joonis 7. Kuigi jooniselt on näha, et läbi aastate alaealiste komisjoni suunatud tunduvalt rohkem poisse kui tüdrukuid, on viimaste aastate jooksul tõusnud ka
osakaal– 2009.a. oli neid alaealiste komisjoni suunatud 30% (aastal 2005
Joonis 7. Sooline koosseis õigusrikkumiste asjades.
Enamus alaealistest, kes alaealiste komisjoni suunatakse, on vanuses alla 14 eluaastat. Vanuseline koosseis õigusrikkumisasjades on välja toodud joonisel 8, kust saab näha, et 2009.a 62% rikkumisi on toime pandud
kes on alla 14.a. vanad ning 38% 14-18.a. noorte seas.
. Vanuseline koosseis õigusrikkumiste asjades (2009.a.)
2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009
1544
2415
2864
2311
2985
2749 2764
2455
487
809
1236
737
10771184 1248
1031
62%alla 14
14+
ooniselt on näha, et läbi aastate on on viimaste aastate jooksul tõusnud ka
30% (aastal 2005
Vanuseline koosseis on toime pandud
Poisid
Tüdrukud
![Page 10: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/10.jpg)
1.6 Kohaldatud mõjutusvahendid Joonis 9 annab ülevaate määratud mõjutusvahendite esinemissagedusest Kümne aasta perioodil on kõige sagedamini alaealistelesageli ka teisi mõjutusvahendeid paralleelselt. Hkohaldatuna suudab see noort piisavalt efektiivselt mõjutada, et korduvõigusrikkumisi ei korduks. Teised kaks kõige populaarsemat mõjutusvahendit 2009.a. olid alaealning üldkasulik töö (19,3%). (vt joonis 10Seevastu vähenenud on alaealiste erikooli suunamine ning koolikorralduslike mõjutusvahendite kohaLäbi aastate on alaealiste komisjonides väga vähe rakendatud lepitust ja käendust. 2009.a. kohaldati lepitamist vaid 12 juhul, mis moodustab 0,3% kohaldatud mõjutusvahenditest. Lepitamise vähese kohaldamise põhjus on arvatavasti see, et seda ei saa kasutada kohe pärast alaealise poolt toime pandud õigusrikkumist, sest alaealise poolt toime pandud teo materjale menetletakse kaua (2 kuud edastatakse materjalid alaealiste komisjonile ja seejärel võib alata suhtes. Seega raskendab lepitamist õigusrikkuja ja kannatanu kokkuviimist pikk periood, mis jääb teo toimepanemise ja sellele mõjutusvahendi määramise vahele.
Sotsiaalministri määruses on sätestatud, et käendus on mõalaealise käitumist ja abistatakse teda, et hoida ära uute õigusrikkumiste toimepanemist.mõjutusvahendina 7 korral, mis moodustab kõikidest mõjutusvahenditest 0,2%. mõjutusvahenditega tunduvalt vähem rakendust, kuna kahjuks ei leidu vabatahtlikke, kes oleksid nõus sellist ülesannet täitma. Eelkõige napib sobivate isikuomadustega inimesi, kes tahaksid ja suudaksid tegelda probleemse lapsega.
Joonis 9. Kohaldatud mõjutusvahendid läbi aastate
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
70%
80%
90%
100%
1999 2000 2001 2002 2003
10
Kohaldatud mõjutusvahendid
mõjutusvahendite esinemissagedusest 1999.a.-2009.a. õige sagedamini alaealistele tehtud hoiatusi (40,9%). Koos hoiatusega kohaldatakse
mõjutusvahendeid paralleelselt. Hoiatus on üheks kergemaiks mõjutusvahendiks, kuid õigesti kohaldatuna suudab see noort piisavalt efektiivselt mõjutada, et korduvõigusrikkumisi ei korduks. Teised kaks kõige populaarsemat mõjutusvahendit 2009.a. olid alaealise spetsialisti juurde vestlusele suunamine (21,8%)
vt joonis 10) Mõlema mõjutusvahendi rakendamine on läbi aastate suurenenud. Seevastu vähenenud on alaealiste erikooli suunamine ning koolikorralduslike mõjutusvahendite kohaLäbi aastate on alaealiste komisjonides väga vähe rakendatud lepitust ja käendust. 2009.a. kohaldati lepitamist vaid 12 juhul, mis moodustab 0,3% kohaldatud mõjutusvahenditest. Lepitamise vähese kohaldamise põhjus on
a kasutada kohe pärast alaealise poolt toime pandud õigusrikkumist, sest alaealise poolt toime pandud teo materjale menetletakse kaua (2 kuud – 18 kuud). Alles pärast uurimise lõpetamist edastatakse materjalid alaealiste komisjonile ja seejärel võib alata mõjutusvahendite kohaldamine alaealise suhtes. Seega raskendab lepitamist õigusrikkuja ja kannatanu kokkuviimist pikk periood, mis jääb teo toimepanemise ja sellele mõjutusvahendi määramise vahele.
Sotsiaalministri määruses on sätestatud, et käendus on mõjutusvahend, mille kohaldamise käigus kontrollitakse alaealise käitumist ja abistatakse teda, et hoida ära uute õigusrikkumiste toimepanemist. Käendust kohaldati mõjutusvahendina 7 korral, mis moodustab kõikidest mõjutusvahenditest 0,2%. Käendus leiab mõjutusvahenditega tunduvalt vähem rakendust, kuna kahjuks ei leidu vabatahtlikke, kes oleksid nõus sellist ülesannet täitma. Eelkõige napib sobivate isikuomadustega inimesi, kes tahaksid ja suudaksid tegelda
. Kohaldatud mõjutusvahendid läbi aastate
2004 2005 2006 2007 2008 2009
Erikool
Noorte- või sots.programmis osalemine
Käendus
Üldkasulik töö
Kohustus elada koos vanemaga
Lepitamine
Spetsialisti juurde vestlusele suunamine
Koolikorralduslik mõjutusvahend
Hoiatus
. Koos hoiatusega kohaldatakse üheks kergemaiks mõjutusvahendiks, kuid õigesti
kohaldatuna suudab see noort piisavalt efektiivselt mõjutada, et korduvõigusrikkumisi ei korduks. Teised kaks ise spetsialisti juurde vestlusele suunamine (21,8%)
rakendamine on läbi aastate suurenenud. Seevastu vähenenud on alaealiste erikooli suunamine ning koolikorralduslike mõjutusvahendite kohaldamine. Läbi aastate on alaealiste komisjonides väga vähe rakendatud lepitust ja käendust. 2009.a. kohaldati lepitamist vaid 12 juhul, mis moodustab 0,3% kohaldatud mõjutusvahenditest. Lepitamise vähese kohaldamise põhjus on
a kasutada kohe pärast alaealise poolt toime pandud õigusrikkumist, sest alaealise 18 kuud). Alles pärast uurimise lõpetamist mõjutusvahendite kohaldamine alaealise
suhtes. Seega raskendab lepitamist õigusrikkuja ja kannatanu kokkuviimist pikk periood, mis jääb teo
jutusvahend, mille kohaldamise käigus kontrollitakse Käendust kohaldati
Käendus leiab võrreldes teiste mõjutusvahenditega tunduvalt vähem rakendust, kuna kahjuks ei leidu vabatahtlikke, kes oleksid nõus sellist ülesannet täitma. Eelkõige napib sobivate isikuomadustega inimesi, kes tahaksid ja suudaksid tegelda
või sots.programmis
Kohustus elada koos vanemaga
Spetsialisti juurde vestlusele
Koolikorralduslik mõjutusvahend
![Page 11: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/11.jpg)
Joonis 10. 2009.a. kohaldatud mõjutusvahendid
1.7 Kordusarutelud alaealiste komisjonides Kui alaealine ei täida talle määratud mõjutusvahendist tulenevaid kohustusi, määrab alaealiste komisjon uue mõjutuvahendi (AMVS § 9). Sellest tulenevalt on alaealiste komisjonid pidanud läbi viima (Joonis 11). Kordusarutelud on aastate komisjonide funktsioon toimib – ehk noored täidavad neile antud kohustusi. Joonis 11. Kordusarutelud alaealiste komisjonides
21,8%
0,3%
2,7%
19,2%
0,2%10,4%
1,7%
293
467
333
0
50
100
150
200
250
300
350
400
450
500
1999 2000 2001 2002
11
Joonis 10. 2009.a. kohaldatud mõjutusvahendid
Kordusarutelud alaealiste komisjonides
Kui alaealine ei täida talle määratud mõjutusvahendist tulenevaid kohustusi, määrab alaealiste komisjon uue mõjutuvahendi (AMVS § 9). Sellest tulenevalt on alaealiste komisjonid pidanud läbi viima kordusarutelusid
aastate lõikes vähenenud, mis on väga tervitatav, kuna näitab, et alaealiste ehk noored täidavad neile antud kohustusi.
Joonis 11. Kordusarutelud alaealiste komisjonides
40,9%
2,8%
Hoiatus
Koolikorralduslik mõjutusvahend
Spetsialisti juurde vestlusele suunamine
Lepitamine
Kohustus elada koos vanemaga
Üldkasulik töö
Käendus
351
449
358
153 170 162 144
2002 2003 2004 2006 2007 2008 2009
Kordusarutelud
Kui alaealine ei täida talle määratud mõjutusvahendist tulenevaid kohustusi, määrab alaealiste komisjon uue kordusarutelusid
lõikes vähenenud, mis on väga tervitatav, kuna näitab, et alaealiste
Koolikorralduslik mõjutusvahend
Spetsialisti juurde vestlusele
Kohustus elada koos vanemaga
Kordusarutelud
![Page 12: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/12.jpg)
12
1.8 Alaealisele esindaja määramine Selleks, et tagada alaealise õiguste ja huvide kaitse, on alaealiste komisjoni istungil vajalik ka lapsevanema kohalolu. Lastekodus või lapsevanemast lahus elavate alaealiste huvide kaitse eest seisab lastekaitsetöötaja. Kui lapsevanem ei ilmu mingil põhjusel komisjoni istungile, on alaealiste komisjonil kohustus tagada alaealise huvide eest seismine. Esindaja tuleb määrata alaealisele juhtudel, kui lapsevanem ei ole suuteline oma lapse huvisid kaitsma või on alaealise seadusliku esindaja huvid alaealise huvidega vastuolus.
Alaealiste komisjonidel on tulnud määrata alaealisele komisjoni istungil esindaja (joonis 12) õigusrikkumiste asjade arutelude korral 1999 - 1% 2003 - 2,6% (83); 2005 – 3% (171); 2008 - 3,6% (185); 2009- 4% (144). Võrreldes 1999.a. statistikaga on alaealistele esindajate määramine järjepidevalt tõusnud, mis näitab, et üha enam on Eesti ühiskonnas lapsevanemaid, kes ei tunne huvi lapse abistamise vastu ja suhtub ükskõikselt lapse kasvatamisesse.
Joonis 12. Alaealisele istungiks esindaja määramine
1.9 Sundtoomine Sundtoomist (AMVS § 18) kohaldatakse alaealisele, keda kohustati kirjaliku kutsega alaealiste komisjoni istungile ilmuma, kuid kes jättis selle ilma mõjuva põhjuseta tegemata. Sundtoomist teostab politsei komisjoni taotluse alusel, lähtudes Kriminaalmenetluse seadustiku § 139. Sundtoomise kohaldamise arvu vähenemisest võib oletada, et alaealised on hakanud aru saama õigusrikkumisega kaasnevast vastutusest. Iga toimepandud teoga kaasneb vastutus ja selle eest ei ole mõtet kõrvale hoida. (Joonis 13) Joonis 13. Sundtoomine
1%
3%
2%
2,6%3%
3,6%4%
0%1%1%2%2%3%3%4%4%5%
1999 2000 2001 2003 2005 2008 2009
Esindaja määramine
Esindaja määramine
6%
9%
5%4%
5%4%
2,7%2% 2,2%
0%
2%
4%
6%
8%
10%
1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2007 2009
Sundtoomine
Sundtoomine
![Page 13: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/13.jpg)
2 KURITEOENNETUSLIKEST PROJEKTIKONKURSSIDEST KOGUTUD INFO
Keskmine ühe projekti toetussumma alaealiste komisjonide poolt oli 13
9
4
8
14
11
16
02468101214161820
PROJEKTID 2009.a. (arvudes)
Harjumaa 9 Hiiumaa 4 Ida-Virumaa 8
Jõgevamaa 14 Järvamaa 11 Läänemaa 16 Lääne-Virumaa 12
Raplamaa 10 Põlvamaa 10 Pärnumaa 18 Saaremaa 7 Tartumaa 9 Valgamaa 11 Viljandimaa 3 Võrumaa 11
Kokku
153
13
PROJEKTIKONKURSSIDEST KOGUTUD INFO 2009.a.
Keskmine ühe projekti toetussumma alaealiste komisjonide poolt oli 13 856.-
1210 10
18
79
11
3
11Kuriteoennetuslikud projektid maakonnas
Projektide rahastamise kogusumma 2009.a. (ENTK)
Harjumaa 281 000 Hiiumaa 103 047 Ida-Virumaa 226 540
Jõgevamaa 138 110 Järvamaa 98 537 Läänemaa 118 856 Lääne-Virumaa 146 681
Raplamaa 127 067 Põlvamaa 129 826 Pärnumaa 186 612 Saaremaa 96 611 Tartumaa 126 457 Valgamaa 128 256 Viljandimaa 73 800 Võrumaa 138 621
Kokku
2 120 021.-
Kuriteoennetuslikud projektid
![Page 14: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/14.jpg)
14
KOV-des asuvate AEK-de toetamine 2009.a.
KOV alaealiste komisjonide arv maakonnas 2009.a.
Tallinn 450 000 8 LOV komisjoni Harju 240 000 15 KOV komisjoni Hiiu 0 0
Ida-Viru 150 000 4 KOV komisjoni Jõgeva 7 600 1 KOV komisjon Järva 7 000 2 KOV komisjoni Lääne 0 0
Lääne-Viru 0 0 Rapla 18 300 3 KOV komisjoni Põlva 0 0
Pärnu 110 000 10 KOV komisjoni Saare 0 0 Tartu 20 000 3 KOV komisjoni Valga 11 000 1 KOV komisjon Viljandi 25 000 6 KOV komisjoni
Võru 0 0
Kokku 1 038 900 45 KOV komisjoni/ 8 LOV komisjoni
![Page 15: Alaealiste komisjonide tegevuse analüüsdspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/41061/Noored_Komisjonidetegevus.pdf3 1 ALAEALISTE KOMISJONIDE TEGEVUSE ANALÜÜS LÄBI AASTATE 1.1 Alaealiste](https://reader030.fdocument.pub/reader030/viewer/2022041208/5e2453966d05435f9046adbd/html5/thumbnails/15.jpg)
15
3 MAAKONDLIKUD KRIMINAALPREVENTIIVSED PRIORITEEDID 2009.a.
Kõigis Eesti maakondades on vastavalt oma piirkonna probleemidele ning arenguvajadustele välja kujunenud prioriteedid. Lisaks igaaastasele esitatud aruandele on maakondlikud prioriteedid üldisemalt kajastatud ka nelja aasta raames koostatud arengukavas (2008-2011). Tänase seisuga on oma maakondliku arengukava koostanud 12 maakonda. Kõige enam pannakse rõhku koostöövõrgustiku arendamisele nii KOV alaealiste komisjonidega kui ka spetsialistidega maakonnas, et seeläbi muuta ka piirkondlikku õigusrikkumiste ennetamist efektiivsemaks. Noortele oma maakonnas vabaaja veetmise võimaluste tagamine oli samuti üks populaarsemaid prioriteete, mida välja toodi. Mitmel korral mainiti ka lastevanema kaasamise olulisust, nendele tugiteenuste ja koolituste pakkumist. Prioriteedina kajastati ka esmaste ja teiseste korduvõigusrikkumiste ennetamist ning resotsialiseerimise tõhustamist. Rõhutati ka sotsiaalprogrammide käivitamise tähtsust, mille abil on võimalik väga efektiivselt vähendada korduvõigusrikkumise riski. Eelpool nimetatud kriminaalpreventiivsed prioriteedid olid kõige rohkem maakonniti väljatoodud, kuid sealhulgas oli nimetatud ka mitmeid teisi ennetuseks mõeldud esmatähtsaid tegevusi, nagu:
• tugiteenuste süsteemi loomine maakonnas; • seikluskasvatus; • järelevalve AEK otsuse täitmise üle; • komisjoni tegevuse tutvustamine koolidele ja omavalitsustele; • tõsta seaduskuuleka käitumisega seotud teadlikkust; • tõsta AEK liikmete pädevust; • koolikohustuse mittetäitjatele kooli tagasitoomisele suunatud tegevused; • uimastiennetusalaste tegevuste toetamine (sh HIV/AIDS); • turvalisele koolikeskkonnale kaasa aitamine; • probleemseid noori kaasav loov ja arendav/toetav tegevus; • kasvatusraskustega õpilastele suunatud projektide toetamine; • ühiskonna suhtumise kujundamine; • kuriteoennetusliku arengukava väljatöötamine; • alaealiste komisjoni töö koordineerimine (tõhustamine); • maakonna teenusepakkujate kohta info kogumine ja koostöö nendega; • käitumis-ja õpiraskustega laste ja lastevanemate koolitamine ja nõustamine; • mõjutusvahendite täitmise kontrolli tõhustamine;
• alaealiste komisjoni sihtgrupiga tegelevate õppeasutuste tegevuste toetamine.